КУЛЬТУРНИЙ ТУРИЗМ ЯК ФАКТОР ЗБЕРЕЖЕННЯ ТА РОЗВИТКУ КУЛЬТУРНОЇ СПАДЩИНИ КІРОВОГРАДЩИНИ - ОСІЄВСЬКИЙ, Валерій (Fine Art and Culture Studies, 2023)
Культурний туризм є одним з найбільш очевидних і ефективних способів інтегрувати культурну спадщину в сучасний соціально-економічний простір регіону, операціоналізувати її та перетворити на ресурс розвитку. Мета роботи полягає у розгляді сучасного стану та проблем, пов’язаних зі становленням культурного туризму як фактору збереження та розвитку культурної спадщини Кіровоградщини. Методологія дослідження базується на синергетичному та культурологічному підході, що дозволяють поглянути на культурну спадщину як на синтез матеріальної та нематеріальної складової, складну та відкриту систему, що саморозвивається, а також туристичний ресурс, в рамках якого відбувається інтеграція традиційного змісту з сучасними культурними практиками. Також у роботі використано загальнонаукові методи (аналіз, систематизація теоретичних знань) та структурно-функціональний підхід, що допомагає визначити внесок культурного туризму у збереження та розвиток культурної спадщини Кіровоградської області. Наукова новизна дослідження полягає в тому, що в ньому вперше розглянуто особливості культурного туризму Кіровоградщини як фактору збереження та розвитку культурної спадщини регіону. Висновки. Стверджується, що особливістю розвитку цього напрямку туристичної діяльності на Кіровоградщині є, по-перше, його «колаборація» з екотуризмом (сільським або зеленим туризмом), їхня співпраця і взаємодія, а, по-друге, диференціація або внутрішнє розгалуження, коли в рамках культурного туризму в регіоні виділяють низку його підвидів (сегментів): фестивальний або подієвий, бібліотечний, «книжково-літературний», археологічний та ін. Наголошено, що одним із інноваційних напрямків є конструювання культурно-туристського простору Кіровоградської області на сучасному етапі завдяки цифровому маркетингу, соціальним медіа, інтегрованим маркетинговим комунікаціям тощо, а також важливий у методологічному плані є концепт «туристського наративу», що дозволяє по-новому поглянути на конфігурацію смислових зв’язків у структурі цього простору та на туристський кластер.