ТУРБОТА ЯК КАТЕГОРІЯ ЕСТЕТИКИ СУЧАСНОГО ДИЗАЙНУ - ФЕДОСЕНКО, Максим (Fine Art and Culture Studies, 2025)
Метою роботи є осмислення феномену турботи як категорії сучасної естетики дизайну через аналіз концепту aesthetics of care, що сформувався у світовій гуманітарній думці як новий підхід до розуміння ролі дизайну в житті людини. Дослідження спрямоване на виявлення трансформації турботи з суто етичного поняття в естетичний та комунікативний принцип сучасного дизайну, який визначає формоутворення, колорис- тику, роботу з фактурою та просторову організацію предметного середовища. Окрему увагу приділено розгляду турботи як відповіді дизайну постіндустріальної культури на надмірну технологізацію, візуальний шум та емо- ційне виснаження користувача. Методологія. У методологічній основі дослідження використано міждисциплінарний підхід, що поєднує естетичний, філософський, психологічний та дизайн-аналітичний методи аналізу. У межах роботи здій- снено аналіз візуально-формальних засобів репрезентації турботи, м’яких ліній, природної колористики, тактильних матеріалів і гармонійних пропорцій, як носіїв емпатійних смислів у дизайні. Застосовано порів- няльний аналіз прикладів реалізації принципу турботи в сучасних інтер’єрних та предметних рішеннях скан- динавської, японської та української шкіл дизайну. Метод узагальнення використано для систематизації даних щодо впливу гуманістичного та людиноцентричного підходів на формування нової етики предметного середовища. Аналітичні результати отримано шляхом інтерпретації емпіричних і теоретичних матеріалів, що дало змогу виявити вплив принципів естетики турботи на формування відчуттів безпеки, комфорту, довіри, тепла та емо- ційної підтримки користувачів, а також обґрунтувати їхню роль у гармонізації взаємодії людини й середовища, підвищенні психологічного благополуччя та соціальної інтеграції. Наукова новизна дослідження полягає в комплексному осмисленні турботи як самостійної категорії есте- тики сучасного дизайну, а не лише як етичного або соціального імперативу. Уперше в українському науковому дискурсі концепт aesthetics of care системно проаналізовано як естетично-комунікативний принцип, що безпосе- редньо впливає на формоутворення, колористику, матеріальну фактуру та просторову організацію предметного середовища. Запропоновано міжкультурну модель інтерпретації естетики турботи на матеріалі скандинав- ських, японських та українських дизайн-практик, що дозволило виявити як універсальні закономірності реалізації турботи, так і культурно зумовлені відмінності її візуально-формального втілення. У роботі обґрунтовано, що турбота в сучасному дизайні функціонує як багаторівневий естетичний механізм, здатний формувати психоло- гічне благополуччя, емоційну підтримку та соціальну інтеграцію користувачів, розширюючи традиційні уявлення про естетику дизайну в умовах постіндустріальної культури. Практична цінність роботи полягала у можливості використання результатів дизайнерами, архітекторами та фахівцями у сфері інтер’єрного й предметного дизайну для створення комфортних, емпатійних і людиноцен- тричних просторів. Висновки. У результаті дослідження встановлено, що турбота в сучасному дизайні постає комплексною категорією, яка поєднує естетичні, функціональні та комунікативні аспекти предметного середовища. Кон- цепт aesthetics of careвиходить за межі морально-етичних імперативів і трансформується у практичний прин- цип формоутворення, кольорових рішень, матеріальної фактури та просторової організації об’єктів дизайну. Такий підхід засвідчує здатність дизайну формувати емоційно-психологічний контекст взаємодії користувача із середовищем, забезпечуючи відчуття безпеки, комфорту та підтримки. Виявлено, що естетика турботи сприяє психологічному комфорту, формуванню довіри й емоційного тепла, знижує рівень стресу, характерного для постіндустріального середовища. М’які лінії, природні відтінки, так- тильні матеріали та гармонійні пропорції виступають носіями емпатійних смислів і формують людиноцен- тричне сприйняття простору. Таким чином, естетика турботи функціонує як багаторівневий механізм, що вра- ховує не лише зовнішні характеристики об’єктів, а й їхній вплив на емоційний стан користувача.