МОДЕЛЮВАННЯ САМОСТІЙНОЇ РОБОТИ СТУДЕНТІВ ЯК СКЛАДОВОЇ ФАХОВОЇ АКТИВНОСТІ У ПРОЦЕСІ ФОРМУВАННЯ ПРОФЕСІЙНИХ КОМПЕТЕНТНОСТЕЙ - КАРПЕНКО, Олена (Ввічливість. Humanitas, 2024)
У статті розглядається зміст педагогічного моніторингу електронного навчання студентів в середовищі закладів вищої освіти. Виявлено сучасний рівень електронного навчання в закладі вищої освіти. Проаналізовано та обґрунтовано особливі форми і методи роботи із студентами – майбутніми фахівцями соціальної сфери. Наведено перелік необхідних умов для формування у претендентів вищої освіти системи теоретичних знань, практичних умінь і навичок, необхідних для ефективної реалізації себе як соціального працівника професіонала та поетапне формування фахової активності; розвиток і формування теоретичних знань, які сприятимуть становленню студента як активної соціальної одиниці. Метою статті є виявлення проблем професійної підготовки та вивчення особливих вимог до розробки та впровадження електронних навчальних курсів у процесі професійної підготовки фахівців соціальної сфери, здатних вирішувати соціальні проблеми. Значна увага приділена проблемам педагогічної взаємодії викладача і студента, на основі проведеного аналізу виокремлено сильні сторони електронного навчання, з’ясовано доцільність його застосування.. Основними завданнями визначено наступне: виявити та узагальнити складові фахової активності як однієї із складних форм перетворення внурішнього світу, яке відбувається у процесі саморуху людини своїм життєвим шляхом, на якому особистість пізнає себе, будує себе, осмислює суть свого функціонування; дослідити особливості фахової фахової активності щодо спрямованості для розвитку особистості на самопобудову, професійну самовизначеність для успішного зростання професіоналів соціальної сфери. Запропоновані технології електронного навчання можуть бути використані в університетах, на факультетах і відділеннях, де готуються майбутні фахівці соціальної сфер, а також на курсах підвищення кваліфікації з метою посилення готовності до взаємодії з клієнтами на основі оволодіння комплексом знань та умінь, спрямованих на трансформування інформаційно-рефлексивних, професійно-практичних та професійно-розвивальних технологій в реальних умовах середовища закладу вищої освіти. За результатами узагальненого аналізу зроблено висновки, що ефективність і доцільність електронного навчання враховує не лише загальні принципи навчання, але й специфіку конкретної галузі чи предмету. Ці технології дозволяють студентам самостійно організувати свій навчальний процес, оволодівати фаховими компетентностями, розвивати навички фахової активності та вдосконалювати свої знання. Висновки підтвердили обґрунтування необхідних педагогічних умов підвищення фахової активності студентів в середовищі закладів вищої освіти в умовах глобалізації.