ДІДЖИТАЛІЗАЦІЯ НАДАННЯ СОЦІАЛЬНИХ ПОСЛУГ - КОЛОСОК, Андрій; МАРТИНЮК, Тетяна; МЕЛЬНИК, Олена (Ввічливість. Humanitas, 2024)
Метою статті є дослідження рівня діджиталізації соціальних послуг та визначення переваг їх надання засобами електронного урядування. У статті досліджено теоретичні аспекти та визначено основні проблеми діджиталізації надання соціальних послуг, проаналізовано структуру соціальних послуг та контингент їх отримувачів у Луцькій міській територіальній громаді, визначено переваги надання соціальних послуг засобами електронного урядування. Сформовано власне розуміння категорії діджиталізація соціальних послуг – це процес застосування цифрових технологій у сфері соціального обслуговування населення, що включає використання електронних систем, програмного забезпечення та інтернет-ресурсів для покращення надання соціальних послуг та спрощення взаємодії між соціальними службами та користувачами. Досліджено особливості використання базових програмних комплексів в системі Міністерства соціальної політики: Автоматизована система обробки документації отримувачів пенсій та допомог на базі комп’ютерних технологій (АСОПД/КОМТЕХ), Програмно-технологічний комплекс з надання населенню субсидій для відшкодування витрат на оплату житлово-комунальних послуг, придбання скрапленого газу, твердого та рідкого пічного побутового палива (ПК «Житлові субсидії»), Єдиний державний автоматизований реєстр осіб, які мають право на пільги (ЄДАРП), Програмний комплекс «Інтегрована інформаційна система «Соціальна громада», Єдина інформаційна система соціальної сфери (ЄІССС). Визначено переваги надання соціальних послуг засобами електронного урядування з використанням Єдиної інформаційної системи соціальної сфери: нівелювання корупційних ризиків шляхом усунення безпосереднього контакту між службовцями та соціальними клієнтами; прискорення документообігу та мінімізація витрат на нього, повне усунення необхідності паперових довідок; забезпечення інтероперабельності усіх баз даних соціальної сфери; формування єдиного вікна по отриманню будь-якої соціальної послуги; забезпечення швидкого обміну інформацією між державними службами; підвищення адресності та ергономічність надання соціальних послуг. Перспективи подальших досліджень полягають в удосконаленні процесів надання соціальних послуг засобами електронного урядування.