КОРЕКЦІЙНО-НАВЧАЛЬНО-РОЗВИВАЛЬНИЙ ВПЛИВ НА ФОРМУВАННЯ МОВЛЕННЄВОЇ ГОТОВНОСТІ ДІТЕЙ СТАРШОГО ДОШКІЛЬНОГО ВІКУ З ЛОГОПАТОЛОГІЄЮ ДО УМОВ ІНТЕГРОВАНОГО НАВЧАННЯ - БЄЛОВА, Олена (Acta Paedagogica Volynienses, 2023)
У науковому дослідженні здійснено опис динаміки розвитку мовленнєвої готовності дітей старшого дошкільного віку з логопатологією до умов інтегрованого навчання після проведення корекційно-навчально-розвиткової роботи. Мета дослідження – визначення ефективності корекційно-навчально-розвивальної роботи з формування мовленнєвої готовності дітей старшого дошкільного віку з логопатологією, що забезпечить успішну інтеграцію в умови закладів загальної середньої освіти. Методи дослідження: теоретичний: систематизація, аналіз, синтез, порівняння та узагальнення науково-теоретичних джерел для обґрунтування концептуальної позиції та ідеї щодо вирішення означеного проблемного питання; емпіричний: використання різновидів психолінгвістичних, логопедичних та психологічних методів, які взаємозалежні й під час вивчення компонентних складових доповнювали один одного, таких як: бесіди, спостереження, метод аналізу, порівняння; методи обробки даних: передбачали варіативно-статистичну дескрипцію. Результати дослідження. Виявлені низькі показники актуального розвитку компонентів мовленнєвої готовності в дітей з логопатологією поставили питання щодо обґрунтування корекційно-навчально-розвивальної системи спрямованої на формування компонентів та складових мовленнєвої готовності на трьох етапах роботи: теоретичному, практичному та підсумковому. Розроблена, апробована та впроваджена програма корекційно-навчально-розвивальної роботи, що вміщує базові блоки: концептуально-об’єктивний, корекційно-формувальний (пропедевтично-ґрунтовний, варіативно-послідовний та мовленнєво-активному етапи роботи); контрольно-оцінювальний. Відповідно, мовленнєва готовність до навчання в закладах загальної середньої освіти була сформована в більшості досліджених дітей старшого дошкільного віку з логопатологією (77,9%). Показники середнього рівня скоротилися на 22,7% у всіх групах дітей, низького − на 12,1%. Низькій рівень залишився лише в респондентів із дизартрією, у котрих відзначали наявність більшої кількості помилок під час виконання завдань.