ТЕХНОЛОГІЯ ФОРМУВАННЯ ПЕДАГОГІЧНОГО МИСЛЕННЯ МАЙБУТНІХ ВИХОВАТЕЛІВ ДОШКІЛЬНОЇ ОСВІТИ НА ОСНОВІ ВИКОРИСТАННЯ НАВЧАЛЬНИХ ТЕКСТІВ - ГАВРИШ, Наталія; СЕМЕНОВ, Олександр; СЕМЕНОВА, Наталія (Acta Paedagogica Volynienses, 2024)
Статтю присвячено реалізації герменевтичного підходу в процесі професійної підготовки майбутніх педагогів дошкільної освіти, що передбачає використання під час викладання фахових дисциплін спеціально відібраних педагогічних текстів, робота з якими дає змогу студентам відчути й осмислити сутність складних для розуміння абстрактних понять і категорій, навчитися аналізувати педагогічні ситуації. Представлено алгоритми організації роботи в процесі вивчення фахових дисциплін зі здобувачами бакалавріату і магістратури, схарактеризовані аналітико-конструктивні завдання за змістом тексту. Використання в процесі вивчення фахових дисциплін спеціально дібраних текстів, у яких представлені різні ситуації міжособистісної взаємодії і робота з ними крізь призму спілкування, діалоги субєктів, тобто, міжсубєктні звязки та відносини в цілому, – орієнтує на реалізацію парадигми «педагогіки розуміння», що породжує професійну свідомість і мислення, здатність, готовність до розуміння. Науковці, прихильники германевтичного підходу, сходяться на визначенні особливої ролі тексту як основи формування багаторівневого механізму розуміння. А для професійного зростання майбутніх педагогів дошкільної освіти сутність, зміст і структура процесу інтерпретації педагогічного знання особливо значущі як засіб і спосіб освоєння студентами мови педагогіки як транслятора смислів та значень її основних категорій. Рефлексія, рефлексивне розмірковування у форматі проблемних діалогів на матеріалі спеціально дібраних текстів як інструмент пізнання забезпечує свідоме прийняття студентами базових педагогічних істин, формування власної моделі професійної поведінки. Описано технологію складання педагогічного конспекту та технологію формулювання педагогічних максим. Підтверджено позитивну роль в оптимізації процесу засвоєння здобувачами навчальної інформації різних способів художньо-творчої діяльності на основі текстів для формування педагогічного мислення, зокрема складання катренів (катрени – образні чотиривірші на задану тему), символічне визначення свого педагогічного кредо, розробка педагогічного логотипу (своєрідної графічної емблеми або символу) та інших графічних продуктів проектно-творчої діяльності (плакати, слайд-шоу, відеосюжети, газети, альманахи тощо), тощо.