ІННОВАЦІЙНІ ПІДХОДИ ДО РОЗВИТКУ ПІАНІСТИЧНИХ НАВИЧОК У СТУДЕНТІВ МУЗИЧНО-ПЕДАГОГІЧНИХ СПЕЦІАЛЬНОСТЕЙ - ЦУРАНОВА, Оксана; БИВШЕВА, Тамара; ПОГОДА, Олена; СМОРОДСЬКИЙ, Віталій; ТУРУКІНА, Олена (Acta Paedagogica Volynienses, 2025)
Стаття присвячена актуальній проблемі модернізації фортепіанної підготовки майбутніх учителів музики в контексті сучасних вимог до музично-педагогічної освіти. Автор обґрунтовує необхідність переосмислення традиційних підходів до навчання гри на фортепіано у зв'язку зі зміною соціокультурного контексту, розвитком інформаційно-комунікаційних технологій та новими запитами освітнього середовища. У статті проаналізовано сучасні дослідження вітчизняних та зарубіжних науковців, присвячені питанням інноваційних технологій у музичній освіті, компетентнісного підходу до фортепіанної підготовки, психологічних аспектів виконавської майстерності, застосування цифрових платформ та змішаного навчання. Виявлено, що попри значну кількість праць, недостатньо вивченими залишаються питання комплексного впровадження інноваційних підходів саме у підготовку студентів музично-педагогічних спеціальностей. Мета дослідження полягає у теоретичному обґрунтуванні та систематизації інноваційних підходів до розвитку піаністичних навичок у студентів музично-педагогічних спеціальностей. У статті здійснено порівняльний аналіз традиційного та інноваційного підходів до фортепіанної підготовки за такими критеріями: мета навчання, методи, роль технологій, репертуар, форми роботи, оцінювання та мотивація. Представлено систематизацію інноваційних методів розвитку піаністичних навичок, які класифіковано за групами: технологічно-орієнтовані, інтерактивні, проблемно-дослідницькі, креативно-імпровізаційні та рефлексивні. Розкрито сутність кожної групи методів, форми їх реалізації та очікувані результати застосування. Запропоновано поетапний план інтеграції інноваційних підходів у процес фортепіанної підготовки, що включає підготовчий, пілотний, впроваджувальний етапи, а також етапи моніторингу та удосконалення. Сформульовано практичні рекомендації щодо модернізації змісту навчання, створення технологічного середовища, впровадження різноманітних форм організації навчального процесу, оновлення системи оцінювання, розвитку рефлексивних та імпровізаційних навичок студентів. Автор наголошує на необхідності системної роботи на рівні кафедри та факультету для успішної реалізації інноваційних підходів. Результати дослідження можуть бути використані у практиці підготовки майбутніх учителів музики, при розробці навчальних програм та методичних рекомендацій для викладачів фортепіано закладів вищої музично-педагогічної освіти.