ВПЛИВ СИСТЕМИ ДОШКІЛЬНОЇ ПІДГОТОВКИ ДО НАВЧАННЯ НА АДАПТАЦІЙНІ МОЖЛИВОСТІ СЕРЦЕВО-СУДИННОЇ СИСТЕМИ ПЕРШОКЛАСНИКІВ - ДМИТРОЦА, Олена; КОРЖИК, Ольга (Acta Paedagogica Volynienses, 2022)
Здійснено оцінку адаптаційних можливостей серцево-судинної системи молодших школярів, залежно від системи дошкільної підготовки до навчання. Дослідження проведено на 100 особах (обох статей, здорових, праворуких), котрих розділили на групи, в залежності від того, де здійснювалась підготовка до систематичного навчання (І група – діти, котрі систематично відвідували дошкільний навчальний заклад (50 осіб), ІІ група – діти, котрі здійснювали підготовку до навчання в домашніх умовах (50 осіб). Для виявлення особливостей стану адаптаційних можливостей серцево-судинної системи обстежуваних дітей визначено їх основні антропометричні показники (ріст, маса, частоту серцевих скорочень (ЧСС), артеріальний тиск (АТ) на різних етапах дослідження: перший (квітень – травень 2017 року) – у періоди старшого дошкільного (5,5–6 років); другий (лютий – березень 2018 р.) – у період молодшого (6,5–7 років) шкільного віку. Оцінку роботи кровообігу першокласників визначено за показниками рівня функціонального стану, індексу Робінсона та індексу функціональних змін (адаптованого до дитячого віку). Встановлено, що діти, котрі здійснювали підготовку до школи в домашніх умовах, характеризувалися дещо вищими показниками зросту та маси тіла, згідно вікових норм; показники АТ в більшій мірі відповідали віковим нормам також в даній групі обстежуваних. Рівень функціонального стану, загалом покращувався в процесі адаптації до навчання у дітей, котрі не відвідували ДНЗ. Першокласники, котрі мали підготовку до навчання у ДНЗ, характеризувались вищою часткою осіб з покращеними адаптаційними можливостями кровообігу в процесі адаптації до систематичних занять. Отже, функціональний стан організму та адаптаційні можливості серцево-судинної системи обстежуваних першокласників, певним чином, залежали від впливу системи дошкільної підготовки.