КЛЮЧОВІСТЬ У ХУДОЖНЬОМУ ТЕКСТІ (НА МАТЕРІАЛІ РОМАНУ М. ЕТВУД «ОПОВІДЬ СЛУЖНИЦІ») - ДІЛАЙ, Ірина (Актуальні питання іноземної філології, 2023)
Стаття присвячена автоматизованому виявленню з метою подальшої інтерпретації ключових лексичних одиниць у романі «Оповідь служниці» відомої канадської письменниці-постмодерністки Маргарет Етвуд. Мета дослідження – апробувати оптимальну методологію корпусокерованого виокремлення ключових слів та словосполук з художнього тексту. Методологія. Аналіз ключовості є важливою складовою контент-аналізу художніх творів, оскільки це дає уявлення про основні теми, мотиви, ідеї, які намагається донести автор, а також про особливості ідіостилю автора. Матеріалом аналізу є текст роману М. Етвуд, який, як і інші твори письменниці, раніше не досліджувався на предмет ключовості. Проведене дослідження складалося із кількох етапів відповідно до поставлених завдань: 1) створено анотований електронний корпус тексту роману; 2) підібрану порівнюваний референтний корпус для виявлення ключових лексичних одиниць; 3) автоматизовано встановлено ключові лексичні одиниці у тексті роману та здійснено інтерпретацію даних. Для цього застосовано корпусний інструментарій Sketch Engine, в основі якого закладена проста статистична міра для встановлення ключовості. В ході здійсненого аналізу визначено такі ключові лексичні одиниці: авторські неологізми, створені М. Етвуд для опису суспільного ладу в дистопії під назвою Джилід (Gilead, Aunt, Commander, Handmaid, Econowife, Unwomen, Mayday, Prayvaganza, Salvagings, Birthmobile тощо), опису інтер’єру (sitting room, white curtain, sitting room door, kitchen table, white cloth, birthing stool, window seat, double door, back door, folding wooden chair), опису побуту та обов’язків служниць (nightgown, rustle (of a dress), bedsheet, dishtowel, hand lotion, paper napkin; to kneel, to outspread, to unbutton), кольори (red, white). За частиномовною належністю найбільший коефіцієнт ключовості спостерігаємо у займенників (2,7), за якими слідують прислівники (1,5) і дієслова (1,3). Методологія автоматизованого визначення ключовості апробована в цьому дослідженні може бути застосована до аналізу текстів різного типу. Результати здійсненого дослідження встановлені на основі об’єктивних статистичних критеріїв, слугують попереднім етапом контент-аналізу та дискурс-аналізу, тому ще потребують більш детальної інтерпретації.