КОГНІТИВНИЙ ДИСОНАНС У СИТУАЦІЇ ПЕРЕБИВАННЯ МОВЛЕННЯ ТА ШЛЯХИ ЙОГО ПОДОЛАННЯ - Кириченко, Тетяна (Актуальні питання іноземної філології, 2021)
У статті висвітлено загальні риси явища когнітивного дисонансу в межах ситуації перебивання в мовленнєвій взаємодії та запропоновано шляхи подолання цього стану. Сформульовано основний принцип подолання когнітивного дисонансу в ситуації перебивання, який відображає інтенційну налаштованість комуніканта, основу для надання переваг певним альтернативам. Окреслено причини, які зумовлюють потребу в дослідженні перебивання інтеракції в рамках теорії когнітивного дисонансу, мету, завдання та методи. Представлено комплексну методику із залученням низки методів: індуктивно-дедуктивного, описового методів, а також дискурс-аналізу, контекстуального та когнітивного аналізу. Встановлено роль когнітивного дисонансу в ситуації перебивання, що виконує функцію регулятора стосунків мовців у комунікації. Запропоновано загальну схему перебігу ситуації перебивання в межах теорії когнітивного дисонансу: причиною перебивання мовцем є неузгодженням в його когнітивній базі, яке спричиняє виникнення когнітивного дисонансу та характеризується мотивуючою функцією; за наявності інтенції щодо зміни наявного дисонантного стану комунікант вдаватиметься до заходів щодо покращення психологічного комфорту та встановлення внутрішньої гармонії. Особливу увагу приділено трьом шляхам подолання когнітивного дисонансу в межах ситуації перебивання мовлення, а саме: зміна власної поведінки, переконань, ставлення до мовця, його висловлення чи ситуації загалом, ставлення, суперечливої точки зору стосовно інформації, яка продукувала дисонанс у когнітивному світі мовця; залучення до власної когнітивної бази нового когнітивного елементу, інформації, яка зможе редукувати або подолати стан дисонансу; редукуванні значущості власних когніцій (вірувань, відношень, знань). Результати дослідження підкріплені прикладами фрагментів діалогічного мовлення з кінофільмів і творів сучасних британських та американських авторів ХХ–початку ХХІ ст. Наприкінці статті викладено висновки та сформульовано перспективи подальшого дослідження ситуації перебивання в мовленні.