МЕДИТАТИВНИЙ ДИСКУРС ЯК РІЗНОВИД АВТОРСЬКОГО ЕЗОТЕРИЧНОГО ДИСКУРСУ: СТРУКТУРНО-ПРАГМАТИЧНИЙ АСПЕКТ - БУБЛИК, Тетяна (Актуальні питання іноземної філології, 2022)
Статтю присвячено аналізу структурно-прагматичного аспекту медитативного дискурсу. Мета нашого дослідження – виокремити структурно-прагматичні особливості медитативного дискурсу як різновиду езотеричного дискурсу. Медитативний дискурс у його структурно-прагматичному аспекту досі не був об’єктом зацікавлення лінгвістів, що, власне, і складає актуальність нашого дослідження. Методологічним підґрунтям роботи виступають надбання сучасної лінгвометодології, що ґрунтується на комплексному поєднанні загальнонаукових (індукція, дедукція), емпірико-теоретичних (синтез, аналіз) та власне лінгвістичних методів (прагматичний, контекстуально-інтерпретативний тощо). Ключовим у езотеричному дискурсі є підхід про особливе світосприйняття особистості, пріоритетом якої є духовний сенс життя та підпорядкування явищ матеріального світу вищим, невидимим проявам істинного буття. Як наслідок, медитативному дискурсу властива не лише специфічна тематика, але й структурно-стилістичні особливості побудови, які виступають одночасно засобами прагматичного впливу на адресата. Оскільки адресант переслідує лише одну мету – пробудити читача і спонукати до дії самозаглиблення і самопізнання, тексти медитативних творів наскрізь пронизані спонукальними конструкціями з чітким прагматичним спрямуванням на зміну світогляду та пріоритетів особи. Спонукальні конструкції завжди структурно оформлені і подаються разом з повторами, алітерацією/асонансом, перелічуванням тощо. Можемо говорити, що засоби синтаксичної організації медитативного дискурсу виконують одночасно організаційну (текстозорієнтовану) та прагматичну (зорієнтовану на читача) функції, з метою спонукання його до мислення та споглядання і, відповідно, реалізації задуму автора на зміну світобудови і світосприйняття адресата. Укладання схеми, яка б зображала місце медитативного дискурсу як підвиду езотеричного у системі сакральних дискурсів вважаємо перспективним для подальшого дослідження медитативного дискурсу.