ДИСКУРСИВНІ КОНФІГУРАЦІЇ КОНЦЕПТУ KRIEG У НІМЕЦЬКОМОВНОМУ ІНТЕРНЕТ-ДИСКУРСІ - ПАСИК, Людмила; РИСЬ, Лариса; БОНДАРЧУК, Олена (Актуальні питання іноземної філології, 2022)
Наукову розвідку присвячено дослідженню конфігураційних зв’язків концепту KRIEG у німецькомовному Інтернет-дискурсі. Для досягнення заявленої мети використано такі методи дослідження: гіпотетико-дедуктивний метод, метод словникових дефініцій, інтерпретативно-семантичний аналіз, дискурс-аналіз. У роботі висвітлено низку досліджень щодо теоретичного матеріалу і з’ясовано значення терміна «дискурсивна конфігурація концептів». Проаналізовано емпіричний матеріал, на основі методу словникових дефініцій подано тлумачення лексеми Krieg, що сприяло окресленню сфер, які є дотичними до війни. Виявлено, що концепт KRIEG утворює в німецькомовному Інтернет-дискурсі конфігураційні зв’язки з сімома іншими концептами, один з яких має позитивний оцінний компонент – FAMILIE і посідає друге місце за лексичним наповненням, п’ять можуть бути як позитивними, так і негативними або нейтрально забарвленими – SPRACHE, GEFÜHLE, POLITIK, WAFFEN, MILITÄR, один є антиконцептом із виключно негативним забарвленням GRÄUELTATEN. Найбільше лексично наповненим є коцепт POLITIK. Усі ці концепти окрім того пов’язані і один з одним, вони мають неоднакове змістове наповнення і це пояснюється відображенням ставлення лінгвоспільноти до війни, до цінностей та переживань. Це підтверджує думку науковців, що за своєї універсальності будь-який концепт містить культурно-специфічні ознаки. Фрагменти текстів у Інтернет-дискурсі засвідчують переосмислення деяких концептів лінгвоспільноти. Зокрема, представники старшого покоління у Німеччині переживають повторно психологічну травму, спостерігаючи за жорстокими подіями війни в Україні, і їх переповнюють почуття страху, розпачу та безпорадності, які їм також довелося у свій час пережити. Усі ці явища сприяють виявленню особистості індивідуума, що є одночасно носієм прототипних цінностей спільноти, до якої він належить.